Subject: Vs: MK-Estonia ajaleht
From: Info - EKEI <[email-masked]>
To: Vita Zhukova <[email-masked]>
Cc: Info - EKEI <[email-masked]>
Date: Thu, 27 Aug 2026 11:23:22 +0000

Teie 26.08.2026
Meie 27.08.2026 nr 2-4/778

Tere

Tänan, et pöördusite küsimustega Eesti Kohtuekspertiisi Instituuti.

Esitatud küsimuste põhjal saadan vastused -
1.Millistel juhtudel saadetakse surnukeha Eestis kohtuarstlikule uuringule või ekspertiisi ning kes selle otsuse teeb? Kas näiteks ootamatu surm kodus tähendab alati kohtuarsti kaasamist või sõltub see konkreetsetest asjaoludest? Kas ja millistel juhtudel võetakse arvesse lähedaste soovi, kui nad ei soovi surnukeha lahkamist, näiteks usulistel, kultuurilistel või isiklikel põhjustel?
Surma põhjuse kindlakstegemist reguleerib Eestis surma põhjuse tuvastamise seadus. Selle seaduse alusel saadetakse surnu kohtuarstlikule lahangule juhul, kui surm on põhjustatud välisest tegurist, surnu isik on tuvastamata või esinevad hilised surmajärgsed muutused. Kohtuarstlik ekspertiis määratakse siis, kui on alust kahtlustada kuritegu või kui surm on seotud kuriteoga. Otsuse surnu suunamise kohta kohtuarstlikule lahangule või ekspertiisile teeb menetleja, tavaliselt politsei.
Ootamatu surm kodus ei tähenda automaatselt kohtuarsti kaasamist. Kohtuarstliku lahangu või ekspertiisi vajadus sõltub alati konkreetse juhtumi asjaoludest. Kui kohtuarstlikuks lahanguks või ekspertiisiks puudub alus, kuid surma põhjus ei ole selge (ebaselge haigus), võib perearst suunata surnu patoloogilis-anatoomilisele lahangule või väljastada surmatõendi ise. Kui perearstile on teada haigus, mille tagajärjel surm tõenäoliselt saabus, võib ta surma põhjuse ise kindlaks määrata.
Lihtsustatult öeldes tegelevad patoloog ja perearst haiguslike surmapõhjuste väljaselgitamisega, kohtuarst aga väliste tegurite või kuriteoga seotud surmade uurimisega.
Kohtuarstliku lahangu või ekspertiisi tegemisel ei lähtuta otsuse tegemisel omaste soovist. Kui omaksed ei soovi surnukeha lahkamist näiteks usulistel, kultuurilistel või isiklikel põhjustel, võivad nad oma soovi esitada menetlejale.
Alates 1. septembrist 2023 ei ole surma põhjuse tuvastamiseks alati vajalik teha klassikalist lahangut. Kohtuarstliku lahangu kõrval on võimalik teha ka digilahang (radioloogiline lahang), mida kasutatakse koos surnukeha välisvaatlusega või vajaduse korral piirdutakse üksnes välisvaatlusega. Sobiva uurimismeetodi valik sõltub konkreetse juhtumi asjaoludest ning selle vajalikkuse ja võimalikkuse otsustavad kohtuarst ja menetleja. Täpsem teave on kättesaadav surma põhjuse tuvastamise seaduses.
Kui tegemist on haigusliku surmaga ja surma põhjus on selge, on omastel võimalik lahangust keelduda. Lisateavet kohtuarstliku lahangu kohta leiab EKEI veebilehelt: Kohtuarstlik lahang | EKEI.<https://www.ekei.ee/et/abiks-ekei-sse-poordujale/ekspertiisid-ja-uuringud/kohtuarstlik-lahang>
2. Kui kaua võtab kohtuarstlik uuring või ekspertiis tavaliselt aega ning millal saab surnukeha matmiseks või tuhastamiseks üle anda? Kas perekond saab juba uuringu ajal hakata matuseid korraldama ja kuupäeva kokku leppima või tuleks oodata surnukeha vabastamiseni? Millistel asjaoludel võib surnukeha üleandmine viibida ning kas tuleb ette olukordi, kus pere peab juba kavandatud matuse kuupäeva seetõttu muutma?
Kohtuarstliku lahangu ja ekspertiisi tegemise aeg sõltub juhtumi keerukusest ja asjaoludest. Mitte harvad pole juhtumid, kui seda saab küsida juba lahangule saatmise järgmisel tööpäeval, aga keskmine aeg on 2-3 päeva. Alati saab helistada ja küsida informatsiooni aadressil Tervise 20, 13419 Tallinn, e-posti aadressil - [email-masked] või telefonil - 663 6600 ning selle informatsiooni põhjal saab ka hakata matuseid planeerima.
Olukordi, kus pere peab lahangu tõttu juba kavandatud matusekuupäeva edasi lükkama, esineb väga harva. Tavaliselt on selline olukord tingitud sellest, et enne matuse aja kokkuleppimist ei ole ühendust võetud Eesti Kohtuekspertiisi Instituudiga ning lahangu tegemise ajaga ei ole arvestatud.
3.Mis toimub kohtuarstlikule uuringule toodud inimese isiklike asjade, riiete, dokumentide ja väärisesemetega? Kuidas need fikseeritakse ja kellele hiljem üle antakse? Kelle poole peaksid lähedased pöörduma, kui neil tekib küsimusi surnu isiklike asjade kohta või kui nad ei tea, kus need pärast inimese surma asuvad?
Kohtuarstlikule uuringule toodud inimese isiklikud asjad, riided, dokumendid ja väärisesemed fikseeritakse kirjalikult instituudi dokumentides ja antakse allkirja vastu omastele või nende poolt volitatud matusebüroo esindajale. Kui omastel on lisaküsimusi, siis võib alati pöörduda surnu lahangu teinud kohtuarstliku osakonda. Kontaktid on saadavad Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi kodulehel Abiks EKEI-sse pöördujale | EKEI<https://www.ekei.ee/et/abiks-ekei-sse-poordujale/abiks-ekei-sse-poordujale>

Lugupidamisega

Marika Väli
kohtuarst-ekspert
teaduse asedirektor
Eesti Kohtuekspertiisi Instituut
663 6600
Tervise tn 20, Tallinn
<https://www.ekei.ee/et>

________________________________
Saatja: Vita Zhukova <[email-masked]>
Saadetud: kolmapäev, 26. august 2026 08:53
Adressaat: Kohtuekspertiis - EKEI <[email-masked]>
Koopia: Info - EKEI <[email-masked]>
Teema: MK-Estonia ajaleht

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!
Kirjutan artiklit sellest, mida peab inimene Eestis tegema pärast lähedase surma. Lähedase kaotuse järel peab perekond väga lühikese aja jooksul tegelema paljude praktiliste küsimustega, kuigi inimesed on sel hetkel sageli šokis ega tea, kuidas erinevad protseduurid toimivad.
Soovin artiklis võimalikult selgelt ja praktiliselt kirjeldada kogu protsessi alates inimese surmast kuni matusteni ning käsitleda eraldi erinevaid olukordi. Üks teema, mille kohta inimestel on sageli vähe teadmisi, puudutab juhtumeid, mil surnukeha saadetakse kohtuarstlikule uuringule või ekspertiisi. Lähedaste jaoks võib olla raske mõista, miks see on vajalik, kes selle üle otsustab, kui kaua protsess kestab ja millal on võimalik hakata matuseid korraldama.
Pöördun Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi poole, sest just Teie spetsialistid saavad kõige täpsemalt selgitada, millistel juhtudel ja kuidas toimub kohtuarstlik surma põhjuse tuvastamine ning mida tähendab see protsess surnu lähedaste jaoks. Minu eesmärk on anda lugejale võimalikult arusaadav ülevaade sellest, mida sellises olukorras oodata ning millised õigused ja võimalused on perekonnal.
Palun vastata järgmistele küsimustele:

  1.  Millistel juhtudel saadetakse surnukeha Eestis kohtuarstlikule uuringule või ekspertiisi ning kes selle otsuse teeb? Kas näiteks ootamatu surm kodus tähendab alati kohtuarsti kaasamist või sõltub see konkreetsetest asjaoludest? Kas ja millistel juhtudel võetakse arvesse lähedaste soovi, kui nad ei soovi surnukeha lahkamist, näiteks usulistel, kultuurilistel või isiklikel põhjustel?
  2.  Kui kaua võtab kohtuarstlik uuring või ekspertiis tavaliselt aega ning millal saab surnukeha matmiseks või tuhastamiseks üle anda? Kas perekond saab juba uuringu ajal hakata matuseid korraldama ja kuupäeva kokku leppima või tuleks oodata surnukeha vabastamiseni? Millistel asjaoludel võib surnukeha üleandmine viibida ning kas tuleb ette olukordi, kus pere peab juba kavandatud matuse kuupäeva seetõttu muutma?
  3.  Mis toimub kohtuarstlikule uuringule toodud inimese isiklike asjade, riiete, dokumentide ja väärisesemetega? Kuidas need fikseeritakse ja kellele hiljem üle antakse? Kelle poole peaksid lähedased pöörduma, kui neil tekib küsimusi surnu isiklike asjade kohta või kui nad ei tea, kus need pärast inimese surma asuvad?

Oleksin väga tänulik ka muu olulise ja praktilise info eest, mida Teie kogemuse põhjal võiksid inimesed teada olukorras, kus lähedase surma järel on vajalik kohtuarstlik uuring või ekspertiis.
Palun lisada vastusele kommenteerija täisnimi, ametikoht ning võimalusel foto.
Oleksin väga tänulik, kui saaksite vastused saata hiljemalt reedeks, 28. augustiks.
Vabandan südamest nii lühikese vastamistähtaja pärast. Mõistan väga hästi, et praegu on veel puhkuste aeg ning paljud spetsialistid võivad puhkusel olla. Just lühikese tähtaja tõttu olen püüdnud piirduda ainult kolme küsimusega. Kui Teil ei ole võimalik neile põhjalikult vastata, oleksin väga tänulik ka lühema kommentaari eest selle teema kohta.
Palun võimalusel päringut mitte vastuseta jätta. Kui seekord ei ole üldse võimalik kommentaari anda, oleksin väga tänulik, kui annaksite sellest lühidalt teada, et ma ei jääks vastust ootama.
Ette tänades Teie aja, mõistva suhtumise ja abi eest!

Lugupidamisega,
Vita Žukova
"MK-Estonia" ajaleht